מאסר לנאשמים שסחטו פרוטקשן מקבלנים
עונשי מאסר לנאשמים שהודו והורשעו בסחיטת שמירה כפויה פרוטקשן מקבלנים בדרום, ביהמ"ש המחוזי בבאר שבע גזר 3 שנות מאסר בפועל על ג'ומעה קאדי 50 מרהט, שהודה והורשע במסגרת הסדר טיעון.
![מאסר לנאשמים שסחטו פרוטקשן מקבלנים](https://www.karmel.co.il/public/photos/2024-07-25/1024x1024-1721887235.jpg)
הנאשם הורשע בעבירות של סחיטה באיומים, הלבנת הון קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות ועבירות נוספות, בפרשה של סחיטת דמי חסות ("פרוטקשן") מקבלני בניין. על אחד המנהלים בחברה של קאדי, כאנם אלסנע (50) מטראבין א-צאנע, נגזרו 20 חודשי מאסר בפועל. הסדר הטיעון גובש בתום הליך גישור פלילי.
כתב האישום שהגישה המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה לפני כשנה הוא כתב אישום תקדימי בכל הנוגע ל"שמירה כפויה" על קבלנים, המושגת ע"י סחיטה באיומים ללא השמעת איומים מפורשים או הפעלת אלימות, וזאת בטרם תוקן חוק העונשין בעניין זה.
במסגרת התופעה, גורמים עברייניים ובהם הנאשמים, הציעו שירותי "שמירה" לקבלנים ובעלי עסקים שונים, שירותי שמירה שלעיתים ניתנו בפועל ולעיתים לא, בתמורה לתשלום. בעל עסק שסירב לשלם לאותם גורמים, נחשף לאיומים, פגיעות ברכוש, גניבות ונזקים שונים. מרבית בעלי העסקים נאלצו לשתף פעולה עם אותם גורמים ובהם הנאשמים, ובתמורה לתשלום דמי החסות הם זכו ל"שקט" וביטחון יחסי, בין היתר מפני פגיעה של אותם גורמים עברייניים בעסקם ובנכסיהם.
תופעת השמירה הכפויה רווחת במיוחד בתחום השמירה על אתרי בנייה, מאחר שבאתרי הבנייה מצויים ציוד וחומרי בנייה שהיעלמותם או פגיעה בהם מסבים נזק כלכלי לקבלנים, ומעכבים את התקדמות פרויקט הבנייה.
מדובר במכת מדינה, כאשר אתרי הבנייה והאזורים הגיאוגרפיים מחולקים טריטוריאלית בין העבריינים העוסקים בתחום, וכל נאשם "שולט" בטריטוריה שלו, ובזכות המוניטין שלו כנותן החסות לעיתים הוא כלל לא נדרש לאיים במפורש כדי לקבל עבודות שמירה.
מכתב האישום המתוקן בו הודו הנאשמים עולה, כי בשנים 2015 עד 2023 חברת "כוח הדרום" שבבעלות קאדי (שהורשעה אף היא) והנאשמים קאדי ואלסנע, שלטו באזור דרום הארץ ובפרט בערים באר שבע, נתיבות ושדרות, והציעו לקבלנים שונים שירותי שמירה, כאשר הלכה למעשה דובר בהצעה שלקבלנים היה קושי של ממש לסרב לה, גם ללא איום מפורש וקונקרטי מצידם של הנאשמים, והכל על מנת להינצל מנזקים וגניבות שעלולים להתרחש באתרי הבנייה השונים.
באישום הראשון הודו הנאשמים והחברה והורשעו בארבעה מקרים של סחיטת דמי חסות שבגינם הורשעו בעבירות של סחיטה באיומים והלבנת הון, כל אחד לפי חלקו. באישום השני הם הורשעו בעבירות של קבלת דבר במרמה ועבירות על חוק שירותי שמירה וחוק העסקת עובדים ע"י קבלני כוח אדם, כל אחד לפי חלקו, לאחר שפעילות השמירה שלהם נעשתה ללא רישיונות מתאימים, ולאחר שהציגו לקבלנים מצגי שווא כאילו מעניקים להם שירותי שמירה ברישיון.
קאדי הודה והורשע גם בעבירות מס בהיקף של כ-4 מיליון שקל, וכן בהפרעה לשוטר, לאחר שנמלט מהשוטרים שבאו לעצור אותו.
הפרקליטות הסכימה להקל משמעותית בעונשם של הנאשמים ובמיוחד בזה של קאדי, לאחר שאחיו (שהוא בן דודו של הנאשם אלסנע) נחטף לעזה ב-7 באוקטובר והוא עדיין מוחזק שם. הנשיא (בפועל), השופט בני שגיא, אף הורה בשל כך כי קאדי יתחיל בריצוי עונשו רק בעוד שנה.
במסגרת גזר הדין הוחלט על חילוט מלוא הרכוש שנתפס מהנאשמים, רכוש בשווי מיליוני שקלים, שכולל רכבי יוקרה, חשבונות בנק וכספים מזומנים.
התיק נוהל בביהמ"ש ע"י עוה"ד נועה ברח"ד, שאול אשחר, גיא קנטרמן ואלעד אשכנזי מהמחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה ועו"ד אירית קוטונה-גינדי ממשרד העבודה. התיק נחקר ע"י יאל"כ בלהב 433 במשטרת ישראל, חוקרי צוות יהלום של רשות המיסים, הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור וכן חוקרים מטעם משרד העבודה והביטוח הלאומי.