הנשיא הרצוג לפטין הוגשו רק 18 בקשות לחנינה
פגישתו של חכ"ל פטין מולא עם נשיא המדינה יצחק הרצוג, בענייני המגזר הדרוזי, מגלה תמונה עגומה של התנהלות המועצות בנושאי התכנון והבניה, פטין:"הנשיא קידם מתווה חנינה מיוחד, חובה עלינו להפריש לשטח הציבורי שזה בא לטובתנו".
![הנשיא הרצוג לפטין הוגשו רק 18 בקשות לחנינה](https://www.karmel.co.il/public/photos/2024-08-16/1024x1024-1723788986.jpg)
חכ"ל פטין מולא (ליכוד) שנפגש עם נשיא המדינה יצחק הרצוג בסוגיות תכנון ובניה וצווי הריסות, אומר לפורטל הכרמל והצפון דברים קשים על ההתנהלות האישית של הכפר הדרוזי בתכנון.
מה מטרת הביקור בבית הנשיא?
פטין: "תכנון ובניה הוא חסם מרכזי במגזר, שעם כל הכוונות של שר הפנים משה ארבל וועדות התכנון והבניה השונות לעזור, אנחנו רואים התקדמות איטית בנושא".
מי מאט את ההתקדמות בנושא התכנון במגזר הדרוזי?
פטין: "האשמה כולה על ועדות התכנון והבניה המקומיות, ועל הרשויות המקומיות שקבלו תקציב ויש להם תקציבים להכנת תכניות מפורטות, לשינוי ייעוד הקרקע באדמות הפרטיות שלנו לבניה, ומנהל מקרקעי ישראל שהקצה לנו אדמות מדינה, כל זה ושום דבר לא מתקדם, אני מבין שיש עיכובים בוועדות, אבל כרשויות מקומיות אם לא באים ומגישים בקשות לשינוי ייעוד של קרקע, איך אפשר להתקדם?".
פטין: "נשיא המדינה יצחק הרצוג קידם מתווה חנינה מיוחד, הקלה בקנסות, מלחמת "חרבות ברזל", בעדה הדרוזית יש הרבה אנשים עם צווים ומתוך אלה רק 18 אנשים הגישו לחנינה, אני שואל איפה כל השאר, למה לא מגישים בקשות לחנינה? אבל לא להגיש ורק לעמוד ולצעוק שהמדינה לא בסדר, זה אבסורדי".
פטין: "עלינו יש חובה להפריש לשטח הציבורי שזה בא לטובתנו, לא יכול להיות שאנחנו נמשיך להתנהל בצורה הזו שבה לא נותנים כלום לשטח הציבורי".
פטין: "אנחנו צריכים להיות מסודרים, במיוחד שאני בונה על קרקע פרטית, למה שאהיה עבריין בניה? אם אין תכנון אל תבנו, גם על קרקע פרטית, אני מאמין שראשי הרשויות יקחו את הנושא ברצינות, ישבו עם אנשי מקצוע ויתכננו מקצועי, אחרת אנחנו נתקע בסוגייה הזו הרבה זמן".
מתווה החנינה המיוחד, הקלה בקנסות מלחמת "חרבות ברזל"
הפעלת מתווה חנינות מיוחד עבור בעלי חובות בגין קנסות, שנקלעו למצב כלכלי קשה על רקע המלחמה, ואשר מתקשים לשלם את חובותיהם בתקופת משבר קשה זו. המדובר באוכלוסיות ייחודיות - משרתי המילואים וכוחות הביטחון, מפונים ומי שביתם נפגע, משפחות חטופים, נופלים או נרצחים, שנפגעו באופן ישיר ממצב המלחמה
מאז הקמתה נאבקת מדינת ישראל על קיומה ומתמודדת עם אתגרים ביטחוניים שונים המאיימים לפגוע בה ובתושביה. מאז פרוץ מלחמת "חרבות ברזל", ביום 7.10.2023, נתונים אזרחי המדינה במלחמה אשר גובה מחירים הן בחזית והן בעורף. פעולות האיבה, הלחימה והכרזת שר הביטחון על מצב חירום בשטח המדינה, הביאו להשלכות שונות על כלל המשק הישראלי ורבים מתושבי המדינה מתמודדים כיום עם קשיי תעסוקה ופרנסה.
נשיא המדינה ושר המשפטים החליטו בשל כך, על הפעלת מתווה חנינות מיוחד עבור בעלי חובות בגין קנסות, שנקלעו למצב כלכלי קשה על רקע המלחמה, ואשר מתקשים לשלם את חובותיהם בתקופת משבר קשה זו. המדובר באוכלוסיות ייחודיות - משרתי המילואים וכוחות הביטחון, מפונים ומי שביתם נפגע, משפחות חטופים, נופלים או נרצחים, שנפגעו באופן ישיר ממצב המלחמה. במסגרת המתווה, השימוש בסמכות החנינה ביחס להקלה בעונשי הקנסות יהיה רחב מן הרגיל, וזאת בשני הקשרים שיפורטו להלן, ובשים לב למאפיינים הבאים:
במסגרת המתווה, השימוש בסמכות החנינה ביחס להקלה בעונשי הקנסות יהיה רחב מן הרגיל ויינתן משקל מיוחד למצוקה הכלכלית אליה נקלעו החייבים בשל המלחמה.
מתן חנינה יישקל בהתקיים התנאים הבאים:
א. הפונה הוא לוחם בשירות סדיר או מי שגויס במלחמת "חרבות ברזל" לשירות מילואים משמעותי, או מי שתרם תרומה משמעותית לביטחון המדינה.
ב. הפונה פונה בשמו של מי שנפל או נרצח בפעולות האיבה או פעולות המלחמה, שאירעו בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד תום תקופת תוקפה של ההכרזה על מצב מיוחד בעורף או עד תום הפעולות הצבאיות המשמעותיות, לפי המאוחר. או שהפונה הוא קרוב מדרגה ראשונה של מי שנפל או נרצח כאמור לעיל.
ג. הפונה פונה בשמו של חטוף או נעדר לפי חוק התגמולים לבני משפחה של נעדרים או חטופים בפעולת איבה או במלחמה, התשפ"ד- 2023. או שהפונה הוא קרוב משפחה מדרגה ראשונה של חטוף או נעדר כאמור, או מי שהיה חטוף או נעדר והוחזר לישראל.
ד. הפונה הוא מי שהתגורר ערב תחילת המלחמה ביישוב שהתפנה, המנוי בתוספת לחוק דחיית מועדים (הוראת שעה-חרבות ברזל) (חוזה, פסק דין או תשלום לרשות), התשפ"ד-2023, או מי שהתפנה מביתו שנפגע בגין המלחמה.
ה. הקנסות הוטלו בעקבות הליך פלילי, תעבורתי או מנהלי.
שיקולים נוספים שייבחנו במסגרת ההליך:
א. הפונה לא הורשע בעבירה בחמש השנים שקדמו לבקשה.
ב. הפונה פנה להסדרת החוב בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה.
ג. לא תלויה נגד הפונה חובה לתשלום פיצוי לנפגעי העבירה, שנקבעה בתיק נושא הבקשה או בתיק אחר.
מתווה זה נועד לבטא את הערכתם של נשיא המדינה ושר המשפטים למי שמשרתים את המדינה, למי שמסכנים חייהם לטובת הגנת המדינה, כמו גם למי שתורם או תרם תרומה ייחודית לביטחונה, ולמי שאיבדו את היקר מכל במערכה הכבדה.
בהקשר הייחודי של תחום התכנון והבנייה, יינתן דגש לקושי בעמידה בתשלום קנסות שהוטלו על מי שבנה למטרת מגורים, ביישובים בהם קיים אתגר תכנוני משמעותי. המתווה נועד לבטא הכרת תודה לכלל האוכלוסיות המשרתות בצה"ל ובכוחות הביטחון, וזאת על דרך של בחינת הקלה בקנסות, במקרים המתאימים. המתווה גובש על רקע פניות שעלו בביקורי הנשיא אצל משפחות שכולות בעדה הדרוזית ולפנייתו של מנהיגה הרוחני של העדה הדרוזית, כמו גם פניות דומות שהגיעו לשר המשפטים, ואשר התייחסו לקושי של צעירי העדה הלוחמים במערכה, בהתמודדות עם תשלום קנסות כבדים בעת הזו.
מתן חנינה או הקלה בקנסות תכנון ובנייה יישקל בהתקיים התנאים המצטברים הבאים:
א. הפונה הוא לוחם בשירות סדיר או שירות מילואים במלחמת "חרבות ברזל" או מי שתרם תרומה משמעותית לביטחון המדינה, או שהינו בן משפחה מדרגה ראשונה (המתגורר עמו) של לוחם או של מי שתרם תרומה משמעותית לביטחון, או של חלל צה"ל או כוחות הביטחון.
ב. הקנס הוטל על הלוחם או על קרוב משפחתו מדרגה ראשונה, בגין נכס המשמש למגורים (ולא לשימושים אחרים כגון מסחר או תעשייה), ובלבד שהמגורים נועדו לטובת לוחם (או מי שתרם תרומה משמעותית לביטחון המדינה) או קרוב מדרגה ראשונה שלו, המתגורר עמו. לפנייה יצורפו אסמכתאות התומכות בכך שהבנייה נושא הקנס נעשתה לצרכי מגוריו.
ג. מדובר ביישוב/שטח שקיימים בו קשיים משמעותיים בהסדרה התכנונית, אשר היוו מכשול בהסדרת הבנייה מבחינת הפונה.
שיקולים נוספים שייבחנו במסגרת הבקשה:
א. הפונה לא הורשע בפלילים בחמש השנים שקדמו לבקשה.
ב. הנכס לא נבנה על תשתיות לאומיות או ציבוריות או באופן שיהא בו כדי לסכל מימושו של צורך ציבורי.
יודגש, כי הקלות בקנסות במסגרת המתווה יינתנו בכפוף להגשת בקשה פרטנית ושקילת כל מקרה לגופו, לאחר קבלת חוות דעת מהגורמים המוסמכים. ביחס לכל בקשה, ייבחנו לצד המאפיינים שהוזכרו, חומרת העבירות ונסיבותיהן, יתר רכיבי העונש שהוטלו בנוסף לקנסות, גובה הקנסות, מספר תיקי הקנסות העומדים לחובת הפונה, מאמצי תשלום הקנסות, יכולת התשלום ועוד, הכול כמקובל בטיפול בבקשות חנינה מסוג זה.
עוד יודגש, כי המתווה המיוחד אינו מונע הגשת בקשות חנינה שלא על פי מתווה זה, במסגרת סמכות החנינה הנתונה לנשיא המדינה, וזאת בהתאם לכללים המקובלים. בין היתר, יכול כל מי שנקלע למצוקה כלכלית להגיש בקשה בהתאם לכללים הרגילים הקיימים בהקלה בקנסות.
את הבקשה יש לשלוח אל נשיא המדינה בטופס המקוון באתר בית הנשיא.
על בקשת החנינה להיות מוגשת על ידי הנדון, בא כוחו או באמצעות בן משפחה מדרגה ראשונה (לא ייפתח טיפול בבקשות המוגשות על ידי גורם אחר). לבקשה המוגשת על ידי ב"כ הנדון יש לצרף יפוי כח. בבקשה המוגשת על ידי קרוב משפחה, יש לציין כי היא מוגשת בידיעתו ובהסכמתו של הנדון.
אל בקשת החנינה יש לצרף פרטים ומסמכים המאמתים את נימוקי הבקשה, בכללם זאת: פרטים אישיים, נסיבות אישיות או רפואיות מיוחדות, פירוט אודות הקנסות לגביהם מוגשת הבקשות, לרבות הגוף האחראי לגביית החוב, מאמצי הסדרת החובות וכן מסמכים המעידים על מצבו הכלכלי של המבקש, בהם בין היתר תדפיס חשבון עובר ושב של שלושת החודשים שקדמו לתאריך הגשת הבקשה, אסמכתאות בנוגע לחובות פעילים (הוצל"פ, הלוואות וכדומה) ואסמכתאות בנוגע לקצבאות.
לקבלת מידע נוסף ניתן לעיין באתר בית הנשיא. וכן באתר מחלקת החנינות במשרד המשפטים.
לבירורים נוספים ניתן ליצור קשר עם הלשכה המשפטית בבית הנשיא בטלפון: 02-6707211 וכן עם מזכירות מחלקת חנינות במשרד המשפטים בטלפון: 073-3927070.